Co by měly ženy vědět o prevenci karcinomu prsu?
Masarykův onkologický ústav
ve spolupráci s Všeobecnou zdravotní pojišťovnou České republilky v rámci projektu “Naděje pro život” finančně podpořeného Ministerstvem zdravotnictví ČR

Úvod

Pro většinu lidí již jen vyslovení slov jako nádor, rakovina, onkologie vyvolává pocit strachu. Je to lidsky pochopitelné a i při sebelepší osvětě se patrně nikdy člověk nezbaví zcela této obavy. Podíváme-li se však na problematiku nádorových onemocnění naprosto reálně, pak musíme přiznat, že jsou běžnou součástí našeho života. Prakticky každý třetí až čtvrtý občan naší vlasti se s tímto onemocněním za život setká, po nemocech srdce a cév je to nejčastější příčina úmrtí u dospělých. Hodně lidí má zafixovanou představu, že nádor je rakovina a to že je termín pro smrtelné onemocnění. Ve skutečnosti existuje celá řada zhoubných nádorů a jejich léčitelnost závisí na mnoha faktorech – zejména jsou to histologický typ nádoru, jeho rozsah, celkový stav nemocného a včasná a optimální léčba. Za poslední tři desetiletí zaznamenala onkologie velký pokrok – mnoho nemocných lze dnes – zejména při včasném zjištění choroby – trvale vyléčit. U mnoha pacientů lze kvalitní péčí zajistit dlouhodobé přežití s dobrým komfortem nemoci. Samozřejmě,  že podobně jako je tomu i u jiných vážných chorob, někteří nemocní – zejména v případech pozdě rozpoznaných a pokročilých nádorů – jsou vážným problémem, kdy možnosti účinné léčby jsou velmi omezené. Takto reálně je třeba vidět onkologickou problematiku a možná si dokonce i položit otázku: Nejsou na tom lidé po opakovaném infarktu, při těžké cukrovce, při selhávání ledvin s nutností opakované dialýzy daleko hůře než člověk, který podstoupil úspěšnou léčbu pro zhoubný nádor? Nepřevládá i u nás představa, že nenádorová onemocnění jen z důvodu, že jsme na ně zvyklí, jsou vždy méně závažná než nádorová onemocnění? Tato otázka nás má pouze stimulovat k úvaze, že lidský strach u vážných nemocí je pochopitelný, ale může být významně omezen, pokud o nich máme dostatek hodnověrných informací.

Nejčastějším nádorovým onemocněním u žen je karcinom prsu. Tato brožurka přináší ty nejzákladnější informace, které by měly ženě pomoci předcházet této chorobě a v případě již vzniklého onemocnění urychlit její cestu k lékaři, protože včasná diagnóza je základním předpokladem vyléčení.

Co je to karcinom prsu?

Karcinom prsu je označení pro skupinu několika typů zhoubných nádorů prsu. Obecně základní charakteristikou každého zhoubného nádoru je nekontrolovaný růst buněk, které pak napadají okolní tkáň a mají také schopnost vycestovat různým způsobem (např. krví nebo mízou) i do jiných tkání a vytvářet tam nová ložiska, tzv. metastázy. Zhoubné nádory jsou zpravidla pojmenovány podle té části těla, kde začíná jejich prvotní růst – tedy u karcinomu prsu se jedná o prvotní nádorové změny v prsní žláze. Většina mízních cév z oblasti prsu vede do mízních uzlin v podpaží, dále do uzlin mezižeberních a nadklíčkových – to jsou tedy oblasti, kam se nádor zpravidla šíří nejdříve, a proto je třeba je pozorně sledovat.

Je třeba zdůraznit, že většina nádorů prsu je nezhoubných (benigních). Pro tyto nádory je charakteristické, že rostou pouze v místě vzniku a nemají tedy schopnost zakládat nová ložiska v jiných oblastech (nemetastazují) – neohrožují proto člověka na životě. Mezi nezhoubné nádory prsu řadíme dutiny vyplněné tekutinou (cysty) nebo shluky žlázově – vazivové tkáně (fibroadenomy).

Je to časté nádorové onemocnění?

V naší populaci jsou nádory prsu nejčastějším nádorovým onemocněním u žen – v ČR ročně zjišťujeme více než 4,5 tisíce nových případů a výskyt zaznamenává další nárůst. Mezi námi žije přibližně 30 tisíc žen s tímto onemocněním. Výskyt tohoto onemocnění v naší republice nepatří ve srovnání s jinými ekonomicky vyspělými státy k nejvyšším, zato úmrtnost je vysoká a má stále stoupající tendenci. Hlavní příčinou této neutěšené situace je skutečnost, že vysoké procento (až 40 %) nemocných s karcinomem prsu přichází k lékaři s pokročilou chorobou, kdy šance na vyléčení je podstatně menší. Nejčastěji se toto onemocnění vyskytuje u žen ve věku od 50 do 70 roků, ale nárůst zaznamenáváme již od 35. roku života.

Je karcinom prsu dědičný?

Přímá dědičnost nebyla u karcinomu prsu prokázána, ale 5 až 10 % zhoubných nádorů prsu vzniká na základě dědičné dispozice. Je totiž známo, že ženy,  které zdědily chybu v určitých konkrétních genech (BRCA1, BRCA2 a další) mají mnohonásobně vyšší riziko, než ženy ostatní. Při podezření na dědičnou formu je vhodné provést v rodině genetické vyšetření. Jedná se především o ženy, v jejichž rodině se vyskytl nádor prsu u dvou a více blízkých příbuzných, a to alespoň v jednom případě ve věku pod 50 let. Toto vyšetření může potvrdit nebo vyloučit dědičné riziko u jednotlivých členů rodiny a v případě jeho průkazu může být navrženo preventivní sledování.

Jaké jsou nejčastější rizikové faktory pro vznik tohoto nádoru?

Dodnes neznáme příčinu vzniku nádorových onemocnění. Existuje však celá řada tzv. rizikových faktorů, které se zcela evidentně podílejí na vzniku těchto chorob a jak již bylo zmíněno, víme také, že v určitém malém procentu se může jednat i o dědičnou dispozici k nádorovému onemocnění.

Pohlaví:

Největším rizikem je jednoduše být ženou. Muži mohou také onemocnět zhoubným nádorem prsu, ale je to velmi vzácné.

Věk:

Riziko vzniku zhoubného nádoru prsu se zvětšuje se zvyšujícím se věkem. Nejčastější výskyt je mezi 50. a 60. rokem života.

Výskyt nádorů v rodině a genetické faktory:

Riziko zhoubného nádoru prsu je větší mezi ženami, jejichž pokrevní příbuzní už touto chorobou onemocněli. Pokud má zhoubný nádor prsu matka, sestra či dcera, je riziko onemocnění skoro dvojnásobné než u ostatní populace. Asi 5 – 10 % zhoubných nádorů prsu může vzniknout na základě dědičných předpokladů.

Ostatní dispozice:

U ženy se zhoubným nádorem v jednom prsu je vyšší možnost vzniku zhoubného nádoru i ve druhém prsu. Přitom se nejedná o znovupropuknutí prvního onemocnění.

Rasa:

Bělošky jsou tímto onemocněním poněkud více ohroženy než afro-americké ženy. Afro-američanky však na tuto nemoc častěji umírají. U Asiatek a Hispánek je riziko zhoubného nádoru prsu nejmenší.

Léčba zářením v předchozím období:

U žen, které byly v dětství nebo mládí léčeny zářením, je riziko zhoubného nádoru významně vyšší.

Menstruační období:

U žen, které začaly časně menstruovat (před 12. rokem) a u nichž menopauza (přechod) nastala po 50. roku, je riziko zhoubného nádoru prsu mírně vyšší. Totéž platí pro ženy, které neměly děti nebo které měly první dítě až po 30. roce svého života.

Hormonální antikoncepce:

Stále není jasné, jaký vliv mohou mít antikoncepční pilulky na zhoubný nádor prsu. Poslední studie zjistily mírně zvýšené riziko u žen užívajících antikoncepční pilulky. U žen, které je přestaly brát před deseti a více lety, je riziko stejné, jako by je nikdy neužívaly. Každá žena by měla rizika a přínosy antikoncepce v tabletách probrat se svým lékařem.

Podávání hormonů po menopauze (po přechodu):

Některé studie předpokládají, že dlouhodobé užívání (10 let a více) ženských pohlavních hormonů (někdy nazývané hormonální náhražková léčba) pro zmírnění potíží při menopauze může mírně zvýšit riziko zhoubného nádoru prsu. Na druhé straně tato léčba snižuje riziko srdečního infarktu a kostních zlomenin. Proto by ženy měly hovořit se svým lékařem o kladech a záporech při užívání doplňkových hormonů.

Alkohol:

Pití alkoholu je spjato se zvýšeným rizikem vývinu zhoubného nádoru prsu. U žen, které vypijí jednu skleničku alkoholického nápoje denně, je zvýšení rizika nepatrné. U žen, které denně vypijí 2 až 5 skleniček, je riziko asi 1,5 krát větší oproti abstinujícím ženám. Je proto vysoce žádoucí omezit pití alkoholických nápojů na minimum.

Strava:

Může být určitá souvislost mezi nadváhou a rizikem zhoubného nádoru prsu, zvláště pro ženy po menoupauze (po přechodu). Spojitost mezi váhou a rizikem rakoviny prsu je ale složitá a je předmětem výzkumu zatím bez jednoznačných závěrů. Nicméně protože strava a tělesná váha ovlivňují i možnost vzniku několika jiných druhů zhoubných nádorů a nemocí srdce, odborníci doporučují udržovat si zdravou váhu a omezit požívání vysoce mastných jídel, zejména živočišných tuků.

Mluvíme-li o rizikových faktorech ve vazbě na vznik karcinomu prsu, je třeba také říci, že známe i některé tzv. ochranné faktory, které pravděpodobnost vzniku této choroby naopak snižují. Jsou to zejména:

Kojení:

Některé studie naznačují, že kojení, pokud trvá 1,5 až dva roky, může mírně zmenšit riziko zhoubného nádoru prsu. Jiné studie však podobné souvislosti nepotvrdily.

Cvičení:

Cvičení a zhoubný nádor – to je zcela nová oblast výzkumu. Některé studie předpokládají, že cvičení v mládí může poskytnout celoživotní ochranu před zhoubným nádorem prsu. Dokonce mírná tělesná aktivita v dospělosti by mohla snížit riziko zhoubného nádoru prsu.

Které jsou typické příznaky?

Nejběžnějším příznakem zhoubného nádoru prsu je “bulka” nebo ztužení, které tam dříve nebyly. Bulka, která nebolí, je tvrdá a má nepravidelné okraje, je více podrzřelá. Ale některé druhy zhoubných nádorů jsou jemné, měkké a kulaté. Je proto vždy důležité, najdete-li cokolilv neobvyklého, navštívit lékaře – ve většině případů se jedná o nezhoubné změny, je však na odborníkovi, aby vyloučil závažnější onemocnění.

Další příznaky zhoubného nádoru prsu jsou:

•	Změna velikosti nebo tvaru prsu
•	Podráždění kůže nebo vtažení kůže
•	Bolestivost, zarudnutí nebo vtažení bradavky
•	Vyločování tekutiny jiné než mléka z bradavky

Lze se karcinomu prsu nějak aktivně bránit?

Cílené předcházení (prevence) v pravém slova smyslu u nádorů prsu neexistuje, a proto je zatím jediným účinným prostředkem zajistit včasné zjištění a apelovat na dodržování zásad zdravého životního stylu. Zhoubný nádor prsu zpočátku nemusí způsobovat žádné potíže. Znovu je třeba zdůraznit, že včasná diagnostika je předpokladem k vyléčení. Zhoubný nádor prsu zjištěný v minimálním rozsahu má při včasné diagnostice a léčbě vysokou pravděpodobnost (až 95 %) úplného vyléčení. Jakákoliv hmatná bulka nebo zatvrdnutí v prsu, změna tvaru a velikosti prsu, mokvání, jakýkoliv výtok, deformace nebo vtahování bradavky, změny barvy kůže – to vše jsou příznaky, které bývají častým projevem nenádorového onemocnění, ale mohou být i příznakem zhoubného nádoru. Proto je třeba neprodleně navštívit odborného lékaře při jakýchkoliv změnách v oblasti prsu.

Samovyšetřování prsů

Pro každou ženu od 20-ti let věku by mělo být samozřejmostí pravidelné samovyšetřování prsů, a to jedenkrát měsíčně. Jde totiž o nejjednodušší metodu včasného záchytu zhoubného nádoru. A nyní několik základních pravidel:

Nejlepší doba k samovyšetření prsou je týden po skončení menstruace, kdy vaše prsa nejsou oteklá nebo bolestivá. Pokud nemáte pravidelnou periodu nebo již nemenstruujete, provádějte vyšetření vždy stejný den v měsíci.

•	Postavte se zepředu před zrcadlo se spuštěnými pažemi, prohlédněte oba prsy a zjistěte, zda nejsou důlky v kůži nebo naopak vyklenutí, změny na bradavkách, zarudnutí nebo otok a je třeba sledovat i symetrii – řada žen však může mít trvale jeden prs o něco větší již od mládí. Toto prohlížení pak proveďte ještě z pravého a levého boku a dále při vzpažování rukou nad hlavu a se založenými pažemi za hlavou.
•	Lehněte si s polštářem pod svým pravým ramenem a pravou paži si složte za hlavu.
•	Bříšky tří prostředních prstů levé ruky prohmatejte pravý prs, zda nenajdete bulku.
•	Tlačte dostatečně pevně. Pokud si nejste jista, jak silně přitlačit, promluvte si se svým lékařem.
•	Pohybujte se po prsu v kruzích, nahoru a dolů a celý ho vyšetřete. Dělejte to pravidelně vždy stejným způsobem. Tak budete svá prsa dokonale znát. Musíte si všímat hlavně případných změn v prsou oproti minulému vyšetření.
•	Podobně opakujte vyšetření u levého prsu.
•	Pokud naleznete jakékoliv změny, ihned se spojte se svým lékařem.
•	Opakujte vyšetření obou prsou vstoje, s jednou rukou za hlavou. Správná pozice ulehčí vyšetření vrchní vnější části prsu (směrem k podpažní jamce). Zde se objeví asi polovina zhoubných nádorů prsu. Můžete také toto vyšetření provést ve sprše. Některé změny v prsou se snadněji najdou, když je kůže mokrá a kluzká.

Pravidelné vyšetření lékařem

Pokud je vám 40 let anebo více, měla byste být vyšetřena lékařem jednou ročně. Ve věku mezi 20 a 39 lety postačuje klinické vyšetření jednou za 3 roky.

Jak takové vyšetření probíhá? Lékař si nejdříve všímá jakékoliv změny ve tvaru nebo velikosti prsou nebo bradavek a pak jemně prsa prohmatá, stejně jako oblast v podpaždí. Je to dobrá příležitost, kdy se můžete naučit, jak si sama správně vyšetříte prsa.

Vyšetření ultrazvukem

Toto vyšetření je nebolestivé a trvá přibližně do 20 minut. Jeho výhodou je zejména skutečnost, že ho lze libovolně často opakovat, protože nevystavuje člověka žádnému škodlivému záření. Využívá se při něm zvukových vln, které zaznamenává počítač a na monitoru vytvoří příslušný obraz, který lékař sleduje a může ho i zaznamenat.

Vlastní vyšetření se provádí zpravidla vleže, kůže na prsou se natře gelem, který umožňuje nerušený přechod ultrazvukového signálu mezi sondou a prsní žlázou. Lékař sondou pohybuje tak, aby vyšetřil celý prs a na obrazovce sleduje získaný obraz.

Mammografie

Mammografie je rentgenové vyšetření prsů a vždy následuje až po předchozím vyšetření klinickém (pohmatem). Používá se k zobrazení prsní žlázy a přesné lokalizaci zhoubného nádoru prsu u žen, které již mají příznaky nemoci. Dále se využívá preventivně, neboť může odhalit nádorové změny v prsu, aniž má žena jakékoliv potíže a dokonce může odhalit tak malý nádor, který je nehmatný, a tedy ho nezjistí ani lékař při vyšetření pohmatem. Tato preventivní vyšetření se obvykle provádějí od věku 50 let, mladší věkové kategorie jsou mammograficky vyšetřovány jen v případě nejasného nálezu pohmatového.

Pro kvalitní rentgenový záznam vyšetření prsu je nutné prs na několik sekund jemně stisknout mezi dvě desky. Používá se tzv. měkký druh rentgenového záření. Moderní mammografické přístroje samozřejmě zaručují bezpečnou dávku záření, aby bylo vyloučeno možné poškození ženy.

Pro dokreslení – je-li žena se zhoubným nádorem prsu léčena ozařováním, dostane několik tisíc jednotek záření. Pokud žena začne s pravidelným rentgenologickým vyšetřováním prsů ve svých 40-ti letech a pokračuje třeba až do svých 90-ti let, dostane pouhých 10 jednotek záření.

Mammografický screening

Mammografický screening znamená aktivní vyhledávání časných forem zhoubného nádorového onemocnněí prsu. Jeho cílem je průkaz zejména nehmatných (minimálních) nádorů. Je prokázáno, že pouze takto je možno výrazně snížit (až o 20 – 40 %) úmrtnost na tuto chorobu, a to především v rizikových skupinách žen (zejména věková skupina 50 až 64 let, výskyt karcinomu prsu v rodině apod.).

Souhrn základních preventivních doporučení

•	Zajímejte se o možnosti předcházení vzniku nádorů prsu a jejich včasného záchytu
•	Pravidelně jedenkrát měsíčně si sama provádějte vyšetření prsů
•	Pravidelně docházejte k vyšetření prsů odborným lékařem – ve věku do 40 let stačí jedenkrát za 2-3 roky, ve věku nad 40 let jedenkrát ročně
•	Ve věku nad 50 let je vhodné pravidelné rentgenologické vyšetření prsů (mammografie) jedenkrát za 2 roky
•	Dodržujte zásady správné výživy, zejména:
-	jezte pestrou stravu
-	vybírejte stravu s nízkým množstvím tuku, zejména živočišného
-	dávejte přednost netučnému bílému masu a nízkotučným mléčným výrobkům
-	omezte spotřebu cukru, červeného masa a soli
-	konzumujte dostatečné množství ovoce, zeleniny a potravin připraveným z obilovin (celozrnné pečivo)
-	přijímejte dostatečné množství tekutin
-	alkoholické nápoje pijte jen v minimálním množství
•	udržujte si vhodnou tělesnou váhu
•	dodržujte dostatečnou pohybovou aktivitu, a to minimálně 20 minut cvičení denně.

autorský kolektiv (v abecedním pořadí)
J. Drbal
K. Dvořák
L. Foretová
K. Petráková

recenze: prim. MUDr. J. Němec, CSc.

pracoviště: Masarykův onkologický ústav
	      Žlutý kopec 7
	      656 53  Brno

Brno 2000